PATVIRTINTA
								Vilniaus Trakų Vokės gimnazijos
								direktoriaus 2017 m. liepos 11 d.
								įsakymu Nr. V-164

VILNIAUS TRAKŲ VOKĖS GIMNAZIJOS
MOKINIŲ PAŽANGOS IR PASIEKIMŲ VERTINIMO TVARKA

I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS

1. Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo tvarka (toliau – Tvarka) parengta vadovaujantis Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo samprata, patvirtinta LR švietimo ir mokslo ministro 2004 m. vasario 25 d. įsakymu Nr. ISAK-256, 2017–2018 ir 2018–2019 mokslo metų pradinio ugdymo programos bendruoju ugdymo planu, patvirtintu LR švietimo ir mokslo ministro 2017 m. birželio 2 d. įsakymu Nr. V-446, 2017–2018 ir 2018–2019 mokslo metų pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų bendraisiais ugdymo planais, patvirtintais LR švietimo ir mokslo ministro 2017 m. birželio 2 d. įsakymu Nr. V-442, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrosiomis programomis ir išsilavinimo standartais (toliau – BP ir IS), Ugdymo plėtotės centro (toliau – UPC) parengtomis Pradinių klasių mokinių pasiekimų ir pažangos vertinimo metodinėmis rekomendacijomis bei vadovaujantis Bendrojoje programoje (2008) pateiktais atskirų dalykų Mokinių pasiekimų bei Pasiekimų lygių požymių aprašais, Nuosekliojo mokymosi pagal bendrojo ugdymo programas tvarkos aprašu, patvirtintu LR Švietimo ir mokslo ministro 2012 m. gegužės 8 d. įsakymu Nr. V-766, kitais gimnazijos veiklą reglamentuojančiais dokumentais, gimnazijos susitarimais.
2. Tvarka remiamasi rengiant ir atnaujinant gimnazijos veiklos dokumentus.
3. Tvarkoje aptariamios mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo bendrosios nuostatos, vertinimo tikslai ir uždaviniai, vertinimo nuostatos ir principai, vertinimo planavimas, vertinimas ugdymo procese, vertinimas baigus programą, mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, pažangos ir pasiekimų vertinimas, informavimas.
4. Tvarkoje vartojamos šios sąvokos:
Vertinimas – nuolatinis informacijos apie mokinio mokymosi pažangą ir pasiekimus kaupimo, interpretavimo ir apibendrinimo procesas.
Įvertinimas – vertinimo proceso rezultatas, konkretus sprendimas apie mokinio pasiekimus ir padarytą pažangą.
Įsivertinimas (refleksija) – paties mokinio daromi sprendimai apie daromą pažangą bei pasiekimus.
Vertinimo informacija – įvairiais būdais iš įvairių šaltinių surinkta informacija apie mokinio mokymosi patirtį, jo pasiekimus ir daromą pažangą (žinias ir supratimą, gebėjimus, nuostatas).
Vertinimo validumas – vertinami numatyti mokymosi pasiekimai (turinio validumas); vertinimo būdai atitinka vertinimo tikslus.
Individualios pažangos (idiografinis) vertinimas – vertinimo principas, pagal kurį, lyginant dabartinius mokinio pasiekimus su ankstesniais, stebima ir vertinama mokinio daroma pažanga. Individualios mokinio pažangos paskirtis – stebėti, ar mokinio įgytų kompetencijų lygis optimalus, atitinkantis jam keliamus tikslus ir jo individualias galias, siekius bei patirtį, ar mokinys nuolat ir nuosekliai išmoksta naujų ir sudėtingesnių dalykų, įgyja naujų gebėjimų, tvirtesnių vertybinių nuostatų; ieškoti būdų, kaip skatinti mokinio savistabą, atkaklumą, savo veiklos / mokymosi į(si)vertinimą ir tobulinimą. Individualios mokinio pažangos vertinime dalyvauja pats mokinys, jo tėvai (globėjai, rūpintojai), ugdantys mokytojai ir kiti švietimo specialistai. Atsižvelgiant į vertinimo informaciją, koreguojamas mokinio mokymasis.
Vertinimo kriterijai – išsilavinimo standartus atitinkantys, individualiose mokytojų vertinimo metodikose numatyti užduočių atlikimo kriterijai, atitinkantys IS.
Kontrolinis darbas – ne mažiau kaip 30 minučių trukmės savarankiškas, projektinis, kūrybinis, laboratorinis ar kitoks raštu (ar elektroniniu būdu) atliekamas ir įvertinamas darbas, skirtas patikrinti, kaip mokiniai išmoko tam tikrą dalyko programos dalį (skyrių, temą, kelias temas).
Savarankiškas darbas – tai atsiskaitymas raštu, organizuotas iš vienos – dviejų pamokų medžiagos. Darbo tikslas – išsiaiškinti, kiek mokinys, naudodamasis įvairiais šaltiniais, mokymo(si) priemonėmis, geba įgytas žinias pritaikyti individualiai. Iš anksto apie savarankišką darbą mokiniai gali būti neinformuojami. Dėl darbo vertinimo yra susitariama.
Atsiskaitymas žodžiu – tai monologinio ar dialoginio kalbėjimo įvertinimas, skirtas patikrinti žinias ir gebėjimą gimtąja ar užsienio kalba taisyklingai, argumentuotai reikšti mintis per gimtosios, užsienio kalbų ir socialinių mokslų pamokas. Kalbų (gimtosios ir užsienio) ir socialinių mokslų mokytojai turi organizuoti ne mažiau kaip vieną atsiskaitymą žodžiu per pusmetį. Mokiniui, atsakinėjančiam žodžiu, įvertinimas pateikiamas tą pačią pamoką.
Apklausa raštu, žodžiu – tai darbas raštu, organizuotas ne daugiau kaip iš vienos pamokos medžiagos. Darbo tikslas – sužinoti, kaip mokinys geba pritaikyti įgytas žinias individualiai atlikdamas praktines užduotis. Mokiniai, nedalyvavę apklausoje, atsiskaityti neprivalo. Iš anksto apie apklausą mokiniai neinformuojami. Darbų patikrinimas gali vykti pasirinktinai (tikrinami ne visų mokinių darbai), darbai turi būti grąžinami kitą pamoką.
Praktiniai (tiriamieji darbai) – rašomi dažniau konsultuojantis su vadovais (dalyko mokytoju). Jų tikslas – pagilinti pamokų metu gautas žinias pasirinkta tema, ugdyti mąstymo įgūdžius, gebėjimą kvalifikuotai kelti problemą ir teikti jos sprendimo būdus. Atliekant tiriamąjį darbą, privaloma savarankiškai surinkti duomenis, juos tinkamai pateikti, išanalizuoti ir analizės rezultatus panaudoti sprendimams priimti.
5. Vertinimo tipai klasifikuojami pagal vertinimo paskirtį:
Diagnostinis vertinimas – vertinimas, kuriuo naudojamasi siekiant išsiaiškinti mokinio pasiekimus ir padarytą pažangą baigus temą ar kurso dalį, kad būtų galima numatyti tolesnio mokymosi galimybes, suteikti pagalbą įveikiant sunkumus. Mokinio pasiekimų diagnostinis vertinimas atliekamas reguliariai, pagal mokymo(si) logiką, aiškius vertinimo kriterijus. Diagnostinio vertinimo metu mokinio pasiekimai įvertinami gimnazijos sutarta forma (tai fiksuojama pažymiais, kaupiamaisiais balais ir kt.). Gauta informacija remiamasi analizuojant mokinių pažangą ir poreikius, keliant tolesnius mokymo ir mokymosi tikslus.
Formuojamasis vertinimas – nuolatinis vertinimas ugdymo proceso metu, kuriuo siekiama operatyviai suteikti detalią informaciją apie tolesnio mokinio mokymosi bei tobulėjimo galimybes, numatant mokymosi perspektyvą, pastiprinant daromą pažangą. Formuojamojo vertinimo paskirtis – padėti mokiniui mokytis, teikti ir gauti grįžtamąjį ryšį, stebėti daromą pažangą, suteikti pagalbą laiku, siekiant pagerinti mokinio pasiekimus. Gimnazija diegia individualios mokinio pažangos stebėjimo sistemą ir tam naudoja turimus duomenis (nacionalinių mokinių pasiekimų patikrinimų ir kt.). Formuojamasis vertinimas skatina mokinius mokytis analizuoti esamus pasiekimus ar mokymosi spragas, sudaro galimybes mokiniams ir mokytojams geranoriškai bendradarbiauti.
Apibendrinamasis vertinimas – vertinimas, naudojamas baigus programą, kursą, modulį. Jo rezultatai formaliai patvirtina mokinio pasiekimus ugdymo programos pabaigoje.
Kriterinis vertinimas – vertinimas, kurio pagrindas – tam tikri kriterijai (pvz., standartai), su kuriais lyginami mokinio pasiekimai.
Norminis vertinimas – vertinimas, kuris sudaro galimybes palyginti mokinių pasiekimus, taikomas per egzaminus.
6. Vertinimo būdai (klasifikuojama pagal vertinimo bei įvertinimo pobūdį):
Formalusis vertinimas – vertinimas, kai skiriamos tam tikro formato užduotys, numatomas joms atlikti reikalingas laikas, užduotys įvertinamos formaliais kriterijais, įvertinimas fiksuojamas.
Neformalusis vertinimas – vertinimas, kuris vyksta nuolat, t.y. stebint, susidarant nuomonę, kalbantis, diskutuojant. Įvertinimas fiksuojamas mokytojo pasirinkta forma (ženklais, simboliais, individualiomis pastabomis ir kt.).
Kaupiamasis vertinimas – tai informacijos apie mokinio mokymosi pažangą ir pasiekimus kaupimas.
Darbų aplankas – sukaupti mokinių darbai raštu.
Sudėtinis pažymys – sudėtinis, įvairių mokinio veiklų, pasiekimų, pastangų suminis balas, kurio kriterijus pritaiko visi mokytojai, vertinantys mokinių pasiekimus pažymiu.

II SKYRIUS
VERTINIMO TIKSLAI IR UŽDAVINIAI

7. Vertinimo tikslai:
7.1. Padėti mokiniui mokytis ir bręsti kaip asmenybei.
7.2. Pateikti informaciją apie mokinio mokymosi patirtį, pasiekimus ir pažangą.
7.3. Nustatyti mokytojo, gimnazijos darbo sėkmę, priimti pagrįstus sprendimus.
8. Vertinimo uždaviniai:
8.1. Padėti mokiniui pažinti save, suprasti savo stipriąsias ir silpnąsias puses, įvertinti savo pasiekimų lygmenį, kelti mokymosi tikslus.
8.2. Padėti mokytojui įžvelgti mokinio mokymosi galimybes, nustatyti problemas ir spragas, diferencijuoti ir individualizuoti darbą, parinkti ugdymo turinį ir metodus.
8.3. Suteikti tėvams (globėjams/rūpintojams) informaciją apie vaiko mokymąsi, stiprinti ryšius tarp vaiko, tėvų (globėjų/rūpintojų) ir gimnazijos.
8.4. Nustatyti gimnazijai savo darbo kokybę, planuoti ugdymo turinį ir procesą, teikti mokiniams pagalbą.

III SKYRIUS
VERTINIMO NUOSTATOS IR PRINCIPAI

9. Vertinimo nuostatos:
9.1. Vertinimas grindžiamas mokinių amžiaus tarpsniais, psichologiniais ypatumais, individualiais mokinio poreikiais.
9.2. Vertinama tai, kas buvo numatyta pasiekti ugdymo procese: mokinių žinios, jų taikymas, supratimas, dalyko gebėjimai, įgūdžiai, pastangos, asmeninė pažanga, bendrieji gebėjimai.
9.3. Vertinama, siekiant padėti mokytis. Mokinys laiku gauna grįžtamąją informaciją apie savo mokymosi patirtį, pasiekimus ir pažangą, mokosi vertinti ir įsivertinti.
9.4. Vertinama individuali mokinio pažanga (idiografinis vertinimas) – mokinio dabartiniai pasiekimai lyginami su ankstesniais.
10. Vertinimo principai:
10.1. Tikslingumas – vertinimo metodai atitinka mokymosi turinį.
10.2. Atvirumas ir skaidrumas – su mokiniais tariamasi dėl (į)vertinimo formų, laiko, aiškūs vertinimo kriterijai.
10.3. Objektyvumas ir veiksmingumas – siekiama kuo didesnio vertinimo patikimumo, remiamasi išsilavinimo standartais, naudojami įvairūs vertinimo informacijos šaltiniai, taikomos modernios vertinimo metodikos. Vertinimas pritaikomas pagal mokinių poreikius ir galias, pasiekimus ir daromą pažangą.
10.4. Informatyvumas – vertinimo informacija aiški, išsami, pateikiama laiku, nurodoma tai, ką mokinys jau išmoko, kokias žinias, gebėjimus ar įgūdžius dar reikia tobulinti.
10.5. Pozityvumas ir konstruktyvumas – vertinama tai, ką mokinys jau išmoko, nurodomi trūkumai, padedama juos ištaisyti.

IV SKYRIUS
VERTINIMO PLANAVIMAS

11. Planuodamas ugdymo procesą, mokytojas planuoja ir vertinimą, siedamas jį su mokymosi uždaviniais, atsižvelgdamas į mokinių mokymosi patirtį ir galias:
11.1. Formuojamojo vertinimo strategijas mokytojas planuoja pamokos plane arba trumpalaikiame (ciklo) plane:
11.1.1. Vertinimo planavimas pamokoje:
11.1.1.1. Aiškiai ir suprantamai nusakomas pamokos uždavinys.
11.1.1.2. Su mokiniais išsiaiškinami vertinimo kriterijai.
11.1.1.3. Remiantis mokinio ar mokinių grupės pasiekimais, polinkiais, interesais, poreikiais drauge su mokiniais numatomi tolesnio mokymo ir mokymosi uždaviniai.
11.1.1.4. Mokytojas pozityviai skatina mokymosi motyvaciją – kelia mokinių pasitikėjimą savo jėgomis ir norą siekti daugiau nurodydamas, kas pavyko, pagrįstai pagirdamas.
11.1.2. Vertinimo planavimas, siekiant trumpalaikių ugdymo tikslų:
11.1.2.1. Numatomi mokinių ugdymosi pasiekimai savaitei bei jų vertinimo kriterijai.
11.2. Diagnostinį vertinimą mokytojas planuoja ilgalaikiame plane, programoje:
11.2.1. Planuojama, kiek kartų, kuriais mokymo(si) momentais bus vertinama mokinių padaryta pažanga ir pasiekimai, kad būtų galima numatyti tolesnes mokymosi galimybes, suteikti pagalbą mokiniams įveikiant sunkumus.
11.2.2. Numatomi apibendrinti mokinių ugdymosi pasiekimai mokslo metų pabaigoje.
11.2.3. Numatomi diagnostinio ir apibendrinamojo vertinimo būdai, formos, dažnis.
11.2.4. Planuojamas apibendrinamasis mokinių pasiekimų vertinimas baigiant ilgesnius ar trumpesnius mokymo ciklus (metų, pusmečio).
11.2.5. Mokytojas parenka veiksmingas užduotis, naudoja įvairius mokymo(si) metodus ir strategijas, kad mokinys patirtų sėkmę.
12. Mokytojai savo dalyko metodikos grupėje aptaria ir suderina dalyko vertinimo tvarką, vertinimo kriterijus, metodus ir formas.
13. Mokytojai per pirmąją savo dalyko pamoką mokinius supažindina su savo dalyko programa, ilgalaikiu planu, modulio, pasirenkamojo dalyko programa, mokinių mokymosi pasiekimų informacijos kaupimo ir jos fiksavimo sistema, aptaria vertinimo kriterijus, metodus ir formas. Mokytojai, taikantys kaupiamąjį vertinimą, mokinius informuoja, kokiu būdu bus kaupiami ir fiksuojami taškai.
14. Dalykų mokytojai, planuodami integruotas pamokas, integruotus projektus, suderina ir numato bendrus vertinimo būdus, užduotis, kriterijus.
15. Atsižvelgiant į mokinių mokymosi pasiekimus, vertinimo užduotys, atsiskaitymo laikas gali būti koreguojami. Planuodamas ugdymo procesą, mokytojas planuoja ir vertinimą, siedamas jį su mokymosi uždaviniais, atsižvelgdamas į mokinių mokymosi patirtį ir galias.

V SKYRIUS
VERTINIMAS UGDYMO PROCESE

PRADINIŲ KLASIŲ MOKINIŲ PASIEKIMŲ IR PAŽANGOS VERTINIMAS

16. Mokytojas numato mokinių ugdymosi pasiekimus ir vertinimą vadovaudamasis gimnazijoje priimtais susitarimais dėl ugdymo turinio planavimo ir pasiekimų vertinimo, atsižvelgdamas į klasės mokinių mokymosi rezultatus, ugdymosi poreikius ir galimybes. Numatydamas 1 klasės mokinių pasiekimus ir vertinimą, mokytojas susipažįsta su priešmokyklinio ugdymo pedagogo ar švietimo pagalbos specialisto, jeigu buvo teikta pagalba, parengtomis rekomendacijomis pradinių klasių mokytojui apie vaiko pasiekimus.
17. Vertinant mokinių pasiekimus ir pažangą taikomas formuojamasis ugdomasis, diagnostinis, apibendrinamasis sumuojamasis vertinimas.

Formuojamasis ugdomasis vertinimas

18. Formuojamasis ugdomasis vertinimas atliekamas nuolat ugdymo proceso metu teikiant mokiniui informaciją (dažniausiai žodžiu, o prireikus ir raštu, t. y. parašant komentarą) apie jo mokymosi eigą, pasiekimus ar nesėkmes.
19. Vertinimo fiksavimas rašto darbuose:
19.1. Nebūtina kiekvieną dieną vaikui už kasdienį darbą rašyti komentarą, vertinimą.
19.2. Po ištaisytu rašto darbu parašomas komentaras sąsiuvinyje.
19.3. Rašant komentarą, nurodomi konkretūs vaiko pasiekimai, padaryta pažanga. Komentare vartojamos sąvokos yra suprantamos vaikui.
19.4. Vertindamas raštu, mokytojas pažymi, ką mokinys jau geba ir ko negeba.
20. Įrašai elektroniniame dienyne:
20.1. Jei dalykui skirta 1 savaitinė pamoka, elektroniniame dienyne turi būti ne mažiau kaip 1 įvertinimo fiksavimas per mėnesį.
20.2. Jei dalykui skirtos 2 savaitinės pamokos, ne mažiau kaip 2 įvertinimų fiksavimas per mėnesį.
20.3. Jei dalykui skirtos 4–5 savaitinės pamokos, ne mažiau kaip 5 įvertinimų fiksavimas per mėnesį.
20.4. Jei dalykui skirtos 7–8 savaitinės pamokos, ne mažiau kaip 6 įvertinimų fiksavimas per mėnesį.
21. Mokytojams rekomenduojama vaikų pasiekimus, veiklą pamokoje fiksuoti savo užrašuose. Informacija tėvams perteikiama individualių pokalbių ar konsultacijų metu.
22. Skaitymo gebėjimų vertinimas:
22.1. Skaitymo gebėjimai visada vertinami vaikui žodžiu, o tėvams pagal poreikius, nurodant konkrečius vaiko pasiekimus ar spragas.

Diagnostinis vertinimas

23. Diagnostinis vertinimas pagal iš anksto aptartus su mokiniais vertinimo kriterijus paprastai atliekamas tam tikro ugdymo(si) etapo pradžioje ir pabaigoje, siekiant nustatyti esamą padėtį: kokie yra mokinio pasiekimai ir padaryta pažanga, numatyti tolesnio mokymosi galimybes.
24. Kontroliniai darbai, testai, savarankiški darbai nevertinami lygiu.
25. Mokinio dalykų pusmečio vertinimai nustatomi apibendrinant mokinio padarytą pažangą per gimnazijoje nustatytą ugdymo laikotarpį (pusmetį). Mokytojas visą pusmetį stebi, fiksuoja mokinio pažangą, pasiekimus ir pusmečio gale apibendrina rezultatus ir įvertina – nurodo mokinio pasiekimų lygį (aukštesnysis, pagrindinis, patenkinamas).
26. Darbams, kurie vertinami taškais, balais, būtinas trumpas mokytojo komentaras, kuriame įvardijami mokinio pasiekimai bei padarytos klaidos.
27. Mokinių parašyti diagnostiniai darbai aptariami klasėje, nurodomos esminės klaidos ir paaiškinama, kaip jos turi būti taisomos. Mokiniai nelyginami tarpusavyje.
28. Vaikai apie patikrinamųjų darbų rašymą informuojami prieš kelias dienas.
29. Kontroliniai darbai rašomi į atskirus sąsiuvinius.
30. Dorinis ugdymas vertinamas įrašu „įsk.” (įskaityta) arba „neįsk.” (neįskaityta).

Mokinių įsivertinimas

31. Į vertinimą mokiniai įtraukiami reguliariai. Mokytojas skatina mokinius:
31.1. Pasikeisti su bendraklasiais įspūdžiais apie pasiekimus.
31.2. Įsivertinti savo darbus ,,šviesoforo“ spalvomis (raudona – sunku, nesupratau; geltona – reikia pasikartoti; žalia – supratau viską).
31.3. Porose pasitikrinti ir įvertinti vienam kito išmokimą.
31.4. Analizuoti savo klaidas.
31.5. Rinkti savo darbus (kurie bus vertinami, yra įvertinti) aplankuose.

Kas yra tikrinama ir mokytojų taisoma 1–4 klasėje

32. Pirmoje klasėje:
32.1 Tikrinamas naujai išmoktų raidžių ir skaitmenų taisyklingas rašymas (eilutėje pažymima keletas taisyklingiausiai parašytų raidžių ar skaitmenų).
32.2. Taisomas netaisyklingas raidžių jungimas.
32.3. Kontroliniuose rašto darbuose ištaisomos visos klaidos.
32.4. Rekomenduojama taisyti visus mokinio rašto darbus (sąsiuvinius, pratybų sąsiuvinius).
33. Antroje klasėje:
33.1. Tikrinami ir įvertinami visi kontroliniai darbai.
33.2. Temai skirtuose pratybų sąsiuvinio puslapiuose tikrinama bent viena mokytojo pasirinkta užduotis.
33.3. Sąsiuvinyje tikrinamos užduotys, leidžiančios įvertinti mokinių išmokimą ir suvokimą.
33.4. Tikrinamos savarankiškai atliktos užduotys.
33.5. Tikrinami 1–2 kūrybiniai darbai per mėnesį.
34. Trečioje – ketvirtoje klasėse:
34.1. Tikrinami ir įvertinami visi kontroliniai darbai.
34.2. Pratybų sąsiuviniuose tikrinamos mokytojo pasirinktos užduotys.
34.3. Sąsiuviniuose tikrinamas vienas savarankiškas darbas per savaitę.
34.4. Tikrinami 1–2 kūrybiniai darbai per mėnesį, vertinama minčių raiška, rašybos ir skyrybos klaidos.
34.5. Namų darbai tikrinami mokytojo pasirinktais būdais.

5 – 8 ir I–IV KLASIŲ MOKINIŲ PASIEKIMŲ IR PAŽANGOS VERTINIMAS

35. Mokytojai, švietimo pagalbos specialistai, planuodami mokinių, pradedančių mokytis pagal pagrindinio ugdymo programą, ugdymo organizavimą, atsižvelgia į Pradinio ugdymo programos baigimo pasiekimų ir pažangos vertinimo apraše pateiktą informaciją.
36. Gimnazijos ugdymo procese derinamas formuojamasis, diagnostinis ir apibendrinamasis vertinimas.
37. Bendrieji sutarimai.
37.1. Mokinių žinios, gebėjimai, įgūdžiai, pastangos, pažanga vertinami pagal Bendrųjų programų ir išsilavinimo standartų reikalavimus, baigiamųjų klasių mokyklinių ir valstybinių brandos egzaminų vertinimo instrukcijas, mokytojo individualią vertinimo metodiką.
37.2. Mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimas ugdymo procese grindžiamas jų mokymosi eigos stebėjimu. Siekiant stebėti mokinių daromą pažangą ir mokant mokinius mokytis analizuojant savo daromą pažangą, rekomenduojama bendru mokytojų ir mokinių susitarimu darbus raštu kaupti darbų aplanke.
37.3. Mokiniams, pradedantiems mokytis pagal pagrindinio ugdymo programos I dalį, bei naujai atvykusiems mokiniams skiriamas vieno mėnesio adaptacinis laikotarpis. Adaptaciniu laikotarpiu mokinių pažanga ir pasiekimai nevertinami nepatenkinamais įvertinimais.
37.4. „neįsk.” (neįskaityta) rašoma, kai mokinys yra praleidęs be pateisinamos priežasties 2/3 pusmečio pamokų ir neatsiskaitęs už individualaus ugdymo plano privalomojo dalyko programą ar programos dalį (pusmečio kursą).
37.5. Patenkinamais įvertinimais laikomi 4–10 balų įvertinimai, „įsk.” (įskaityta).
37.6. Nepatenkinamais įvertinimais laikomi 1–3 balų įvertinimai, „neįsk.” (neįskaityta).
37.7. 5–8 ir I–IV kl. mokinių pasiekimai vertinami 10 balų sistema:
Pažymys	Kaip mokinys parodo savo gebėjimus ir žinias (rodiklis)	Mokinio gebėjimai ir žinios bendrųjų programų/išsilavinimo standarto atžvilgiu	
10 (puikiai)	Vertina ir kuria: kelia hipotezes, prognozuoja, teikia alternatyvas, improvizuoja, nusprendžia, vadovauja.	Pagal amžių ir mokymosi pakopą rodo susiformavusią kompetenciją. Bendrųjų programų aukštesnysis lygis.	
9 (labai gerai)	Integruoja ir vertina: argumentuoja nuomonę, savarankiškai randa informaciją, ją tvarko ir tikslingai naudoja, derina, įvertina, modeliuoja.	Ryškėja kompetencija. Bendrųjų programų aukštesnysis lygis.	
8 (gerai)	Analizuoja, įžvelgia visumą: argumentuoja, daro išvadas, planuoja, diskutuoja, išplečia, tiksliai formuluoja.	Gebėjimai tvirtesni nei reikalauja bendrosios programos. Bendrųjų programų pagrindinis lygis.	
7 (pakankamai gerai)	Supranta, analizuoja ir taiko žinias naujose situacijose: priskiria, palygina, nustato ryšius, išskaido, apibendrina, interpretuoja, papildo, rodo iniciatyvą.	Gebėjimai ir žinios visiškai atitinka bendrąsias programas. Bendrųjų programų pagrindinis lygis.	
6 (patenkinamai)	Supranta ir taiko žinias įprastose situacijose: išaiškina, palygina, nurodo ryšius, klasifikuoja, apibūdina.	Iš esmės pasiektas standartas. Bendrųjų programų patenkinamas lygis.	
5 (silpnai)	Supranta esmę: atlieka, klausia, perduoda informaciją, pateikia pavyzdžių, išplečia.	Artėja prie pagrindinio standarto. Bendrųjų programų patenkinamas lygis.	
4 (labai silpnai)	Rodo bendrą supratimą: apibrėžia, aprašo, pasakoja savais žodžiais.	Gebėjimai ir žinios minimaliai atitinka bendrųjų programų reikalavimus. Bendrųjų programų patenkinamas lygis.	
3 (nepatenkinamai)	Nors žinios ir fragmentiškos, bet atskiria, išskiria, nustato, išvardina.	Priartėja prie bendrųjų programų reikalavimų, galima numatyti būdus, kaip jį pasiekti artimiausiu metu.	
2 (blogai)	Žinios fragmentiškos: tikslingai stebi, klauso, randa, atkreipia dėmesį.	Artėja prie bendrųjų programų reikalavimų, tačiau dar akivaizdžiai jo nepasiekia.	
1 (labai blogai)	Žinios labai fragmentiškos: pakartoja, pavadina, atpažįsta, pamini.	Ryškėja gebėjimai ir žinios, kurios leis siekti standarto.	
37.8. Mokinių pasiekimai mokantis:
37.8.1. Dorinio ugdymo (etikos, tikybos), žmogaus saugos, pasirenkamųjų dalykų modulių, meninės raiškos, socialinė–pilietinė veikla vertinami įrašais „įsk.” (įskaityta), „neįsk.” (neįskaityta).
37.8.2. Pilietiškumo pagrindų, ekonomikos ir verslumo, dailės, muzikos, kūno kultūros, technologijų, pasirenkamųjų dalykų vertinami pažymiais.
38. Mokinių mokymosi pasiekimų įvertinimo formos (savarankiškas ar kontrolinis darbas, apklausa raštu) fiksuojamos kontrolinių darbų grafike.
39. Mokinių mokymosi pasiekimai vertinami sistemingai. Rekomenduojama pasiekimus įvertinti tokiu dažnumu per pusmetį:
39.1. Jei dalykui mokyti skirta 1–2 pamokos per savaitę, įvertinama ne mažiau kaip 4–5 pažymiais.
39.2. Jei dalykui mokyti skirta 3–4 pamokos per savaitę, įvertinama ne mažiau kaip 6–7 pažymiais.
39.3. Jei dalykui mokyti skirta 5 pamokos per savaitę, įvertinama ne mažiau kaip 8 pažymiais.
39.4. Jei per pusmetį 2/3 dalyko pamokų dėl mokytojo ligos ar kitų pateisinamų priežasčių buvo vedamos vaduojančių mokytojų, pažymių gali būti ir mažiau.
40. Mokinių mokymosi pasiekimų įvertinimo formos, už kurias rašomas sudėtinis pažymys:
40.1. Apklausa raštu.
40.2. Apklausa žodžiu.
40.3. Namų darbai.
40.4. Darbas pamokoje (savarankiškas darbas, darbas grupėje, pastangos ir kt.).
40.5. Kita veikla (aktyvus dalyvavimas gimnazijos renginiuose, atstovavimas gimnazijai mieste, šalyje ir kt.).
41. Kontrolinių ir kitų atsiskaitomųjų darbų tvarka ir vertinimas:
41.1. Kontrolinius darbus mokytojai numato savo ilgalaikiame plane, tikslią jų datą – kontrolinių darbų fiksavimo grafike ne vėliau kaip prieš savaitę iki kontrolinio darbo. Dėl objektyvių priežasčių mokytojas turi teisę kontrolinio darbo laiką pakeisti, suderinęs su mokiniais.
41.2. Per dieną organizuojamas tik vienas kontrolinis darbas.
41.3. Mokytojas apie kontrolinį darbą mokinius pakartotinai informuoja paskutinę pamoką prieš kontrolinį.
41.4. Kontrolinius darbus mokytojas ištaiso ir grąžina mokiniams ne vėliau kaip po savaitės.
41.5. Mokytojas dalį pamokos skiria kontrolinių darbų rezultatų analizei.
41.6. Kontrolinį darbą, jeigu 50 % mokinių už jį gavo nepatenkinamą įvertinimą, rekomenduojama perrašyti.
41.7. Jei mokinys dėl pateisinamų priežasčių (pateikė gydytojų pažymą ar tėvų paaiškinimą) nedalyvavo kontroliniame darbe, už jį atsiskaito po pamokų arba kitu susitartu su mokytoju laiku ir sutarta forma. Mokytojas suteikia reikiamą mokymosi pagalbą, iki mokiniui atsiskaitant.
41.8. Jei mokinys be pateisinamų priežasčių nedalyvavo kontroliniame darbe, už jį privalo atsiskaityti. Jeigu mokinys ugdymo laikotarpiu per numatytą laiką neatsiskaitė ir nepademonstravo pasiekimų, numatytų Pagrindinio ar Vidurinio ugdymo bendrosiose programose, jo pasiekimai prilyginami žemiausiam 10 balų sistemos įvertinimui „labai blogai“.
41.9. Jeigu mokinys numatytu laiku neatliko vertinimo užduočių (kontrolinių darbų ir kt.) dėl svarbių, gimnazijos direktoriaus pateisintų priežasčių (ligos), ugdymo laikotarpio pabaigoje fiksuojamas įrašas „atleista“. Tokiais atvejais mokiniams, sugrįžusiems į ugdymo procesą, turi būti suteikta reikiama mokymosi pagalba.
41.10. Paskutinę pusmečio savaitę, paskutinę dieną prieš mokinių atostogas ir pirmąją dalyko pamoką po mokinių atostogų rekomenduojama nerašyti kontrolinių darbų.

MOKINIŲ PASIEKIMŲ IR PAŽANGOS VERTINIMAS MENŲ (DAILĖS, MUZIKOS), TECHNOLOGIJŲ PAMOKOSE

42. Mokinių žinios ir gebėjimai vertinami naudojant diagnostinį ir kaupiamąjį vertinimą.

Diagnostinis vertinimas

42.1. Technologijų pamokose nuo 1 iki 10 balų vertinama už:
42.1.1. Informacijos tam tikra tema ieškojimą, rinkimą, analizavimą bei sisteminimą (1 – 10 balų).
42.1.2. Kūrybinio darbo projektus, eskizus, piešinius, parinktas medžiagas (6 – 10 balų).
42.1.3. Atliktą praktinį, kūrybinį darbą, pagamintą gaminį (pvz., „salotų gaminimas”, „skiautinio siuvimas”), nustatoma kokybė ir rašomas balas nuo 4 iki 10.
42.1.4. Kūrybinio darbo aprašymą, darbo pateikimą bei pristatymą (6 – 10 balų).
42.1.5. Dalyvavimą konkursuose, olimpiadose, parodose (7 – 10 balų).
42.1.6. Testo atlikimą (1–10 balų).
42.2. Muzikos  pamokose nuo 1 iki 10 balų vertinama už:
42.2.1. Dainavimą.
42.2.2. Improvizavimą.
42.2.3. Interpretavimą.
42.2.4. Ritmiką.
42.2.5. Muzikos klausymą, vertinimą ir interpretavimą.
42.2.6. Atsakinėjimą žodžiu, apklausą raštu.
42.2.7. Dalyvavimą gimnazijos, miesto renginiuose.
42.2.8. Sukurtus muzikinius projektus.
42.3. Dailės pamokose nuo 1 iki 10 balų vertinama už:
42.3.1. Kūrybinės užduoties atlikimą (1 – 10 balų).
42.3.2. Informacijos tam tikra tema ieškojimą, rinkimą, analizavimą bei sisteminimą (1 – 10 balų).
42.3.3. Kūrybinio darbo projektus, eskizus, piešinius, parinktas medžiagas (6 – 10 balų).
42.3.4. Atliktą praktinį įvairios kūrybinės raiškos darbą, nustatoma kokybė ir rašomas balas nuo 4 – 10.
42.3.5. Kūrybinio darbo aprašymą, darbo pateikimą bei pristatymą (6 – 10 balų).
42.3.6. Dalyvavimą konkursuose, olimpiadose, parodose (7 – 10 balų).
42.3.7. Testo atlikimą (1 – 10 balų).

Formuojamasis kaupiamasis vertinimas

43. Naudojama pliusų - minusų sistema. Vienos pamokos metu mokinys gali būti įvertintas pliusu arba minusu. Už tris surinktas vertinimo žymas rašomas pažymys.
Vertinimo žymos	Pažymys	
+,+,+	10	
+,+,-	7	
+,-,-	5	
-,-,-,	2	
43.1. Pliusu vertinama už:
43.1.1. Pasiruošimą pamokai.
43.1.2. Aktyvų dalyvavimą pamokoje.
43.2. Minusu vertinama už:
43.2.1. Nepasiruošimą pamokai.
43.2.2. Nedarbą pamokoje.

MOKINIŲ PASIEKIMŲ IR PAŽANGOS VERTINIMAS KŪNO KULTŪROS PAMOKOSE

44. Kūno kultūros pamokose vertinamas ne sportinis rezultatas, bet asmeninė pažanga. Pažanga vyksta skirtingai, todėl vertinant atsižvelgiama į:
44.1. Galimybes: testuojant nustatomos kiekvieno mokinio galimybės. Testo rezultatai nevertinami pažymiu. Vertinama padaryta asmeninė pažanga, t.y. kiekvieno mokinio individualūs pasiekimai.
44.2. Pastangas: pasiruošimą pamokai, lankomumą, pareigingumą, aktyvumą ir kt. Mokinio pastangos fiksuojamos mokytojo užrašuose.
44.3. Gebėjimus: asmeninius, įgimtus, įgytus.
44.4. Sąlygas: socialinę aplinką, tradicijas, įrangą.
44.5. Individualumą: sveikatos būklę, požiūrį į kūno kultūros dalyką, asmeninius interesus, pomėgius, brandą (individualius augančio organizmo pokyčius).
44.6. Aplinkybes: kas gali padėti ar sutrukdyti pasiekti tikslą (pamokų praleidimas dėl ligos ir kt.).
45. Mokinių žinios ir gebėjimai vertinami naudojant kaupiamąjį vertinimą. Vertinimo sistema apima:
45.1. Sistemingą pamokų lankymą:
45.1.1. Mokinys, aktyviai dalyvavęs visose mokomojo dalyko pamokose arba turintis pateisinamą nedalyvavimo pamokoje priežastį (šios priežastys aprašytos žemiau), vertinant gauna aukščiausią įvertinimą.
45.1.2. Mokinys, du kartus be pateisinamos priežasties nepasiruošęs pamokai, vertinant gauna vienu balu žemesnį įvertinimą, nepasiruošęs keturis kartus – dviem balais žemesnį įvertinimą ir t.t..
45.1.3. Mokinys, neatvykęs į pamoką be pateisinamos priežasties vieną kartą, vertinant gauna vienu balu žemesnį įvertinimą, neatvykęs du kartus – dviem balais žemesnį įvertinimą ir t.t..
45.1.4. Mokinys, be pateisinamos priežasties per pusmetį praleidęs daugiau nei 4 pamokas, gauna nepatenkinamą įvertinimą (dvejetą).
45.1.5. Mokinys, be pateisinamos priežasties per pusmetį praleidęs daugiau nei 50 % pamokų, gauna ne didesnį kaip 5 balų įvertinimą.
45.2. Fizinių ypatybių lavinimą, techninių elementų ir žinių įsisavinimą:
45.2.1. Du kartus per mokslo metus (rudenį ir pavasarį) atliekami fizinio pajėgumo testai ir vertinama mokinio pažanga. Ji fiksuojama mokytojo užrašuose.
45.2.2. Yechniniai gebėjimai ir žinios.
45.3. Aktyvumą pamokoje:
45.3.1. Vertinamas mokinio aktyvumas pamokoje.
45.3.2. Pastangos, vykdant užduotis.
45.3.3. Atsakymai į pateiktus klausimus.
45.3.4. Papildomas užduočių atlikimas, esant drausminiams nusižengimams.
45.4. Kūrybingumą ir iniciatyvumą dalyvaujant  popamokinėje veikloje:
45.4.1. Mokiniai gauna pažymį už individualią užduotį (rašto darbai kūno kultūros ir sporto tema, stendų leidimas, pagalba mokytojui organizuojant renginius, individualios fizinės užduotys).
45.4.2. Už dalyvavimą sporto renginiuose, varžybose.
46. Pateisinamos nepasiruošimo pamokai priežastys:
46.1. Gydytojo atleidimas (turint pažymą).
46.2. Valstybinių institucijų pažymos (teismo, policijos, karinės prievolės ir pan.).
46.3. Tėvų prašymai (ne daugiau kaip 5 kartus per pusmetį).
46.4. Kitų įstaigų (sporto mokyklų, klubų) prašymai.
46.5. Merginos vieną pamoką per mėnesį atleidžiamos nuo užsiėmimo pamokoje, tačiau privalo stebėti pamoką.
47. Pažymiu vertinamos kontrolinės užduotys, savarankiški darbai, kai mokiniai parodo Bendrosiose programose ir išsilavinimo standartuose numatomas žinias, supratimą, gebėjimus.
48. Specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokiniai dalyvauja pamokose su pagrindine grupe, bet pratimai ir krūvis jiems skiriami pagal gydytojo rekomendacijas ir atsižvelgiant į savijautą. Mokinių pasiekimai pažymiais nevertinami. Vertinami įrašu „įsk.” (įskaityta) arba „neįsk.” (neįskaityta). „Neįskaityta” mokiniams rašoma tada, jei jie neįsisavina Bendrosiose programose ir išsilavinimo standartuose numatyto žinių minimumo arba be priežasties nelankė daugiau kaip pusės pamokų.
49. Parengiamosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokiniams krūvis ir pratimai skiriami atsižvelgiant į jų ligų pobūdį ir sveikatos būklę. Neskiriami ir neatliekami pratimai, galintys skatinti ligų paūmėjimą. Jie vertinami pažymiais atsižvelgiant į individualias galimybes. Dėl ligos pobūdžio negalintiems atlikti įprastų užduočių mokytojas taiko alternatyvias atsiskaitymo užduotis, kurios atitinka mokinių fizines galimybes ir gydytojo rekomendacijas.
50. Jei mokinys pamokas praleido dėl ligos (pateikė gydytojo pažymą), atsiskaityti už tą programos dalį nereikia.
51. Puikiais pažymiais mokiniai gali būti skatinami už dalyvavimą varžybose, aktyvumą pamokoje, teigiamą rezultatų pokytį, sveikos gyvensenos nuostatas, gebėjimus, žinias ir supratimą, parodytą norą bandyti pagerinti savo asmeninius rezultatus.

Mokinių pasiekimai vertinami 10 balų sistema

10 (puikiai) – motyvuotai atlieka užduotis, puikiai demonstruoja pratimų techniką, žaidimų taktiką, puikūs siektini pratimų rezultatai, vyrauja teigiamos emocijos.
9 (labai gerai) – moka tinkamai atlikti pratimus, laikosi nuoseklumo, taiko pratimų įvairovę, labai geri siektini pratimų atlikimo rezultatai; turi motyvaciją, vyrauja teigiamos emocijos.
8 (gerai) – nedaro klaidų atlikdami pratimus, gera technika, vyrauja teigiamos emocijos.
7 (pakankamai gerai) – užduotis atlieka pagal nustatytus reikalavimus.
6 (patenkinamai) – užduotis atlieka iki galo, daro šiek tiek klaidų.
5 (silpnai) – padaro kelias pratimo atlikimo technikos klaidas, užduotis atlieka atmestinai.
4 (labai silpnai) – pratimą atlieka neteisinga technika, nenuosekliai, neturi motyvacijos.
3 (nepatenkinamai) – prastas pratimo atlikimo rezultatas; nerodo noro siekti teigiamo pokyčio.
2 (blogai) – neatliko užduoties, atsisakė be priežasties atlikti užduotį ar pratimą.

VI SKYRIUS
MOKINIŲ, TURINČIŲ SPECIALIŲJŲ UGDYMOSI POREIKIŲ, PAŽANGOS IR PASIEKIMŲ VERTINIMAS

52. Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių (išskyrus atsirandančius dėl išskirtinių gabumų), ugdomų visiškos integracijos forma, mokymosi pažanga ir pasiekimai vertinami, atsižvelgiant į individualius (psichologinius, suvokimo, mąstymo, atminties, dėmesio, temperamento) skirtumus, nuo kurių priklauso, kokių ugdymosi rezultatų gali pasiekti mokinys.
53. Mokinio, kuris mokosi pagal bendrojo ugdymo programą, mokymosi pažanga ir pasiekimai vertinami pagal Bendrosiose programose ir išsilavinimo standartuose numatytus pasiekimus, vadovaujantis Bendrųjų ugdymo planų rekomendacijomis bei Vilniaus Trakų Vokės gimnazijos mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo tvarka.
54. Mokinio, kuris mokosi pagal pritaikytą Bendrąją programą ir siekia įgyti pradinį, pagrindinį ar vidurinį išsilavinimą, apibendrinamasis vertinimas atliekamas pusmečio pabaigoje, įvertinant mokinio padarytą pažangą, orientuojantis į Bendrojoje programoje aprašytus mokinių pasiekimų lygių požymius.
55. Mokinių, mokomų pagal individualizuotas ugdymo programas, žinios, gebėjimai ir įgūdžiai yra žymiai žemesni ir nesiekia Bendrųjų programų dvejų metų laikotarpiui būdingų patenkinamo lygio požymių, todėl pasiekimai vertinami pagal individualizuotoje programoje numatytus pasiekimus. Jei pagal individualizuotą programą mokomas mokinys gerai atliko jam skirtas užduotis, pasiekė jo programoje numatytų tikslų, įgijo reikiamus įgūdžius, jis turi teisę gauti dešimtuką (kaip ir bet kuris kitas klasės mokinys). Šių mokinių metiniai įvertinimai turėtų būti patenkinami. Jeigu mokinys nuolat gauna labai gerus ar nepatenkinamus pažymius, programa turi būti peržiūrima.
56. Specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiam mokiniui nepatenkinamas įvertinimas gali būti rašomas, jeigu jis turi potencinių galių, bet piktybiškai neatlieka jam skirtų užduočių, visiškai nesistengia jų atlikti.
57. 1–4 kl. mokinio, mokomo pagal individualizuotą programą, pusmečio pažanga vertinama įrašant „p.p.” (padarė pažangą) ar „n.p.” (nepadarė pažangos), ugdomo pagal pritaikytą Bendrąją programą – įrašant mokinio pasiektą mokymosi lygį.
58. Specialiųjų poreikių turinčių mokinių, besimokančių pagal pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, pasiekimai vertinami taikant 10 balų vertinimo sistemą.
59. Vertinant specialiųjų poreikių turintį mokinį, esminiais vertinimo kriterijais turėtų būti:
59.1. Mokinio bendrosios kompetencijos (geba naudotis vadovėliu, atramine medžiaga, reikšti nuomonę, sisteminti, analizuoti, daryti išvadas ir pan.).
59.2. Dalykinės kompetencijos (rašymo, skaitymo, skaičiavimo, savarankiškos veiklos ir pan.).
60. Vertinant specialiųjų poreikių turintį mokinį, pagalbiniais vertinimo kriterijais, už kuriuos mokinys galėtų gauti papildomus balus, galėtų būti:
60.1. Užduotis teisingai atlieka be mokytojo pagalbos.
60.2. Užduotis atlieka, nesinaudodamas pavyzdžiais, taisyklėmis, vadovėliu.
60.3. Aktyvus pamokoje: dalyvauja frontalioje, grupinėje veikloje, pasirengęs pamokai ( turi rašymo priemonę, vadovėlį, sąsiuvinį ir pan.).
60.4. Turi mokymosi motyvaciją: stengiasi atlikti daugiau užduočių, jas atlieka kruopščiai, sukaupia dėmesį ir pan.
61. Rekomenduojama vertinti ne tik pažymiu, bet ir įvairiomis paskatinimo priemonėmis (pagyrimu žodžiu, raštu, komentaru, namų darbų neskyrimu, mokinį dominančių užduočių pateikimu ar pan.).
62. Kalbų mokytojas, vertindamas specialiųjų poreikių turinčių mokinių rašto darbus, atsižvelgia į logopedo rekomendacijas, jeigu mokinys lanko užsiėmimus ir (ar) specialiąsias pratybas.
63. Mokinių, lankančių logopedines pratybas, vertinimas:
63.1. Naudojamos įvairios skatinimo formos: pagyrimai žodžiu, raštu.
63.2. Kiekvienų pratybų metu mokiniai vertinami kaupiamuoju simboliu.
63.3. Kalbos įvertinimas fiksuojamas individualiose kalbos kortelėse.

VII SKYRIUS
VERTINIMAS BAIGUS PROGRAMĄ

64. Vertinant pradinio ugdymo programos mokinių pasiekimus ir pažangą:
64.1. Apibendrinamasis sumuojamasis vertinimas atliekamas ugdymo laikotarpio ir pradinio ugdymo programos pabaigoje. Pusmečio mokinių pasiekimai apibendrinami vertinant mokinio per gimnazijoje nustatytą ugdymo laikotarpį padarytą pažangą, orientuojantis į Bendrojoje programoje aprašytus mokinių pasiekimų lygių požymius ir įrašomi:
64.1.1. Elektroniniame dienyne.
64.1.2. Mokinių mokymosi pasiekimų apskaitos suvestinės atitinkamose skiltyse įrašomas ugdymo dalykų apibendrintas mokinio pasiekimų lygis (patenkinamas, pagrindinis, aukštesnysis). Mokiniui nepasiekus patenkinamo pasiekimų lygio, įrašoma „nepatenkinamas“.
64.1.3. Dorinio ugdymo pasiekimai įrašomi, nurodant „įsk.” (įskaityta) ar „neįsk.” (neįskaityta).
64.1.4. Specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių, ugdomų pagal pradinio ugdymo individualizuotą programą, bei specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokinių padaryta arba nepadaryta pažanga fiksuojama atitinkamoje elektroninio dienyno skiltyje įrašant „p.p.” (padarė pažangą) ar „n.p.” (nepadarė pažangos).
64.2. Baigus pradinio ugdymo programą rengiamas pradinio ugdymo programos baigimo pasiekimų ir pažangos vertinimo aprašas, jis perduodamas mokyklai, kurioje mokinys mokysis pagal pagrindinio ugdymo programą.
65. Mokinių, besimokančių pagal pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, pažanga ir pasiekimai vertinami pagal Bendrosiose programose aprašytus pasiekimus taikant 10 balų vertinimo sistemą.
66. Dalykų mokymosi pasiekimai pusmečio ir mokslo metų pabaigoje apibendrinami atsižvelgiant į bendrosiose programose pateiktus mokinių pasiekimų lygių požymių aprašymus ir įvertinami 10 balų sistemos pažymiais. Dorinio ugdymo (etikos, tikybos), žmogaus saugos, pasirenkamųjų dalykų modulių, meninės raiškos pasiekimai, socialinė–pilietinė veikla, specialiosios medicininės fizinio pajėgumo grupės mokinių pasiekimai kūno kultūros pamokose vertinami įrašais „įsk.” (įskaityta), „neįsk.” (neįskaityta) arba „atl.” (atleista). Įrašas „atl.” (atleista) įrašomas, jeigu mokinys yra atleistas pagal gydytojo rekomendaciją ir gimnazijos direktoriaus įsakymą.
67. Mokinių, kurie mokosi dalykų modulių, pasiekimai vertinami įskaita, jie įskaitomi į atitinkamo dalyko programos pasiekimų įvertinimą.
68. Pusmečių ir metiniai įvertinimai pasiekimų apskaitos dokumentuose fiksuojami pažymiais arba rašoma „įsk.” (įskaityta), „neįsk.” (neįskaityta), „atl.” (atleista).
69. Pusmečio pažymiai vedami iš to pusmečio pažymių vidurkio (jei 6,6 vedama 7; jei 6,4 - 6). Kai po kablelio yra ,,5”, pažymį lemia kontrolinių ir rašomųjų darbų pažymiai arba mokytojas veda pažymį atsižvelgdamas į mokinio pastangas.
70. Metinis įvertinimas vedamas iš I, II pusmečių įvertinimų vidurkio atsižvelgiant į mokinio padarytą pažangą:
70.1. Jei II pusmečio įvertinimas aukštesnis nei I, rašomas aukštesnis pažymys (I pusmetis –6, II pusmetis –7, metinis –7).
70.2. Jei II pusmečio įvertinimas žemesnis nei I, metinis įvertinimas vedamas iš I-II pusmečių pažymių vidurkio (I pusmetis –7, II pusmetis –6, metinis –6/7. Pažymį lemia kontrolinių ir rašomųjų darbų pažymiai arba mokytojas veda pažymį atsižvelgdamas į mokinio pastangas.).
70.3. Jei I ir II pusmečių įvertinimai skiriasi 2 ar daugiau balų, vedamas aritmetinis vidurkis (I pusmetis –6, II pusmetis –8, metinis –7).
70.4. Jei mokytojas mano, kad mokinys per II pusmetį padarė pažangą, metinis įvertinimas gali būti rašomas toks, koks yra II pusmetį (I pusmetis –6, II pusmetis –8, metinis –8).
70.5. Mokiniui, kurio pažanga vieną pusmetį įvertinta „neįsk.” – metinis pažymys vedamas tik savarankiškai atsiskaičius už to pusmečio programą.
71. Mokinių, lankančių neformaliojo vaikų švietimo ir formalųjį švietimą papildančio ugdymo mokyklas ir atleistų nuo dailės, muzikos, šokio, kūno kultūros ir kitų dalykų pamokų (ar jų dalies) lankymo, vertinimas yra reglamentuotas Vilniaus Trakų Vokės gimnazijos mokinių, lankančių neformaliojo vaikų švietimo ir formalųjį švietimą papildančio ugdymo mokyklas, atleidimo nuo dailės, muzikos, šokio, kūno kultūros ir kitų  dalykų pamokų (ar jų dalies) lankymo organizavimo tvarkoje, patvirtintoje gimnazijos direktoriaus 2014 m. rugpjūčio 29 d. įsakymu Nr.V-141.
72. Metodikos grupių mokytojai analizuoja metinius įvertinimus, nacionalinio mokinių pasiekimų patikrinimo duomenis, pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo, brandos egzaminų rezultatus. Priima sprendimus dėl sėkmingų mokymo(si) metodų, priemonių, naudojamų užduočių ir kt. tinkamumo, tikslingumo, išteklių panaudojimo veiksmingumo, ugdymo tikslų realumo.

VIII SKYRIUS
INFORMAVIMAS

73. Apie mokinių mokymosi pažangą ir pasiekimus mokiniai ir jų tėvai (globėjai, rūpintojai) informuojami reguliariai gimnazijos nustatyta tvarka vadovaujantis Lietuvos Respublikos asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymo reikalavimais.
74. Informacija apie mokinio pasiekimus ir lankomumą tėvams pateikiama elektroniniame dienyne kiekvieną mokslo dieną, pagal gimnazijos direktoriaus patvirtintą pamokų tvarkaraštį.
75. Iškilus mokymosi, lankomumo, elgesio ar kitoms problemoms, tėvai (globėjai, rūpintojai) informuojami įvairiais būdais: skambinant, individualiai kalbantis, rašant elektroninius laiškus, kviečiantis į gimnaziją.
76. Mokytojas reguliariai informuoja klasių auklėtojus apie jų auklėtinių mokymąsi, lankomumą ar elgesį.
77. Klasių auklėtojai informuoja tėvus apie mokinius, turinčius nepatenkinamus pusmečio ir/ar metinius įvertinimus. Šiuos mokinius, jei yra būtinybė, ir jų tėvus (globėjus, rūpintojus) kviečia į pokalbį.
78. Administracija du kartus per mokslo metus organizuoja Atvirų durų dienas, kuriose tėvai (globėjai, rūpintojai) turi galimybę susitikti su jų vaiką mokančiais mokytojais, administracija, klasės auklėtoju.
79. Mokiniai, jų tėvai (globėjai, rūpintojai) turi galimybę peržiūrėti gautus pasiekimų įvertinimus:
79.1. Jei mokinys nesutinka su mokytojo įvertinimu, mokinio tėvai gali rašyti gimnazijos direktoriui motyvuotą prašymą dėl vertinimo objektyvumo įvertinimo.
79.2. Direktoriaus įsakymu sudaroma komisija iš direktoriaus pavaduotojo ugdymui ir dviejų mokytojų specialistų (atitinkamo ir jam giminiškų dalykų), kurie nagrinės mokinio vertinimo objektyvumą ir išvadas pateiks aktu (2 egz., kurių vienas lieka gimnazijoje, kitas įteikiamas mokinio tėvams).
80. Klasių auklėtojai klasės valandėlių metu pasirašytinai supažindina savo auklėtinius su Vilniaus Trakų Vokės gimnazijos mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimo tvarka. Mokinių supažindinimas fiksuojamas grupės instruktažo lape.
______________________